EHITUS- JA PLANEERIMISKOMISJONI
koosoleku PROTOKOLL

Tabasalu									14. aprill 2014 nr 5

Algus kell 16.00, lõpp kell 18.15.

Koosoleku juhataja: komisjoni esimees Aadu Kana.
Koosoleku protokollija: volikogu kantselei juhataja Ive Eevel.
Osa võtsid komisjoni liikmed: Rainer Ottis, Kaido Kruusoja, Jaanus Härms, Erik Sandla, Ants Morel, Hannes Reinola, Kersti Männik, Veiko Toomlaid.
Puudusid Priit Kotkas ja Meelis Härms.
Koosolekul osalesid planeerimis- ja ehitusosakonna juhataja Veiko Toomingas, arhitekt Robert Mirski ja maakorraldaja Alo Reidolv. 

Koosoleku alguseks oli kohal 9 komisjoni liiget.

Koosoleku päevakord:
1.	Planeerimis- ja ehitusosakonna ülevaade 2013.a tegevuskava täitmisest;
2.	Adra külas asuva Lagritsa katastriüksuse jagamisel moodustuvate katastriüksuste sihtotstarbe määramine;
3.	Harku Vallavolikogu seisukoht detailplaneeringu algatamise võimalikkuse osas Tabasalu alevikus Klooga mnt 12a maaüksusel;
4.	Harku Vallavolikogu seisukoht detailplaneeringu algatamise võimalikkuse osas Vääna-Jõesuu külas Klause I, Klause II, Rannasauna I ja Urgu II maaüksustel;
5.	Harkujärve külas Põllu 7a-2 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu algatamine;
6.	Rannamõisa külas Lepiku maaüksuse põhjapoolse osa detailplaneeringu algatamine;
7.	Rannamõisa külas Kalju maaüksuse kirdepoolse osa ja lähiala detailplaneeringu algatamine;
8.	Muraste külas Lepalaane tn 32 maaüksuse detailplaneeringu algatamine;
9.	Tabasalu alevikus Looduse tn 9 maaüksuse detailplaneeringu algatamine;
10.	Vääna-Jõesuu külas Hiie tee 31 maaüksuse detailplaneeringu algatamine;
11.	Vääna-Jõesuu külas Vöödiku tee 6 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine;
12.	Tabasalu alevikus Käbi tee 3 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine;
13.	Tabasalu Ühisgümnaasiumi detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine.

R. Ottis tegi ettepaneku muuta päevakorda selliselt, et pikemat arutelu vajavad eelnõud jääksid päevakorra lõppu. Keegi ettepaneku vastu ei olnud ning päevakord kinnitati alljärgnevana:
1.	Planeerimis- ja ehitusosakonna ülevaade 2013.a tegevuskava täitmisest; 
2.	Adra külas asuva Lagritsa katastriüksuse jagamisel moodustuvate katastriüksuste sihtotstarbe määramine;
3.	Harkujärve külas Põllu 7a-2 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu algatamine;
4.	Rannamõisa külas Kalju maaüksuse kirdepoolse osa ja lähiala detailplaneeringu algatamine;
5.	Tabasalu alevikus Looduse tn 9 maaüksuse detailplaneeringu algatamine;
6.	Vääna-Jõesuu külas Hiie tee 31 maaüksuse detailplaneeringu algatamine;
7.	Vääna-Jõesuu külas Vöödiku tee 6 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine;
8.	Tabasalu alevikus Käbi tee 3 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine;
9.	Tabasalu Ühisgümnaasiumi detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine.
10.	Rannamõisa külas Lepiku maaüksuse põhjapoolse osa detailplaneeringu algatamine;
11.	Muraste külas Lepalaane tn 32 maaüksuse detailplaneeringu algatamine;
12.	Harku Vallavolikogu seisukoht detailplaneeringu algatamise võimalikkuse osas Vääna-Jõesuu külas Klause I, Klause II, Rannasauna I ja Urgu II maaüksustel;
13.	Harku Vallavolikogu seisukoht detailplaneeringu algatamise võimalikkuse osas Tabasalu alevikus Klooga mnt 12a maaüksusel.

1. Planeerimis- ja ehitusosakonna ülevaade 2013.a tegevuskava täitmisest
Ülevaate Harku valla 2013.a. tegevuskava täitmisest, planeerimis- ja ehitusosakonna ülesannetes, andis Veiko Toomingas.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: V. Toomlaid, A. Kana, K. Männik.
Lisaselgitusi jagasid E. Sandla, R. Mirski ja A. Reidolv.

Komisjon võttis saadud informatsiooni teadmiseks.

2. Adra külas asuva Lagritsa katastriüksuse jagamisel moodustuvate katastriüksuste sihtotstarbe määramine
Ettekandega esines maakorraldaja Alo Reidolv.
Vallavalitsusele on esitatud taotlus Harku vallas Adra külas asuva Lagritsa katastriüksuse jagamiseks. Tegemist on hajaasustuspiirkonnas asuva maatulundusmaaga, kus detailplaneeringu koostamise kohustus puudub ja millele on väljastatud ehitusload üksikelamu ja abihoone püstitamiseks. Seetõttu tuleks määrata ehitiste alusele ja selle teenindamiseks vajalikule maale pindalaga ca 2132 m2 kogu ulatuses ehitiste kasutusotstarbest tulenev elamumaa sihtotstarve. Ülejäänud maaüksuse, pindalaga ca 27623 m2, osas jääb kehtima maatulundusmaa sihtotstarve, mis on vastavuses antud maaüksuse kõlvikulise koosseisu ja üldplaneeringu kohase maakasutuse juhtotstarbega.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: V. Toomlaid, A. Kana, K. Kruusoja.

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

3. Harkujärve külas Põllu 7a-2 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu algatamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud ettepanek algatada detailplaneeringu koostamine Harkujärve külas Põllu 7a-2 maaüksusel (katastritunnusega 19814:001:0280). Maatulundusmaa sihtotstarbega maaüksuse suuruseks on 38 172 m².
Detailplaneeringuga soovib taotleja jagada olemasoleva maatulundusmaa sihtotstarbega maaüksuse 4-ks elamumaa, 2-ks transpordimaa, 1-ks maatulundusmaa ja 1-ks üldkasutatava maa sihtotstarbega krundiks. Elamumaadele määratakse üksikelamute ehitusõigus, transpordimaad ja üldmaa võõrandatakse vallale ning maatulundusmaa metsamaana jääb eraomandisse.
Harku Vallavolikogu asus esitatud taotluse osas, 26. aprillil 2012 otsuse nr 24 kohaselt, seisukohale, et esitatud eskiislahenduse alusel on võimalik ning avalikkuse huvides piisavalt põhjendatud Harku valla kehtivat üldplaneeringut muutva ja Harku valla uue üldplaneeringu põhilahendust vähesel määral muutva detailplaneeringu algatamine.
Harku Vallavolikogu kehtestas 17. oktoobril 2013 otsusega nr 138 Harku valla uue üldplaneeringu, millega oli esitatud eskiislahendus valdavalt kooskõlas.
Harku valla üldplaneeringu kohaselt jääb Põllu 7a-2 maaüksus osaliselt elamumaa, puhke- ja virgestusmaa ning haljasala ja parkmetsamaa juhtfunktsioonidega alale. Esitatud eskiislahendus vastab üldplaneeringus kavandatud maakasutusele ja üldplaneeringu tingimustele. Eskiislahenduses kavandatud elamukrundid jäävad elamumaa juhtfunktsiooniga tihehoonestusalale, kus maksimaalseks täisehituse määraks on 20%. Detailplaneeringu taotlus on kooskõlas üldplaneeringu tingimustega.
Harku Vallavalitsus ja taotluse esitaja on sõlminud lepingu detailplaneeringu koostamise õiguse üleandmiseks ja rahastamiseks.

Küsimusi ei esitatud. 

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

4. Rannamõisa külas Kalju maaüksuse kirdepoolse osa ja lähiala detailplaneeringu algatamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud ettepanek algatada detailplaneeringu koostamine Rannamõisa külas Kalju maaüksusel.
Taotleja on maaomanikuga kokku leppinud ca 3000 m² suuruse ala eraldamiseks eesmärgiga rajada sellele oma kodu. Detailplaneering soovitakse koostada olemasoleva maatulundusmaa sihtotstarbega, ca 1,7 ha suuruse Kalju maaüksuse (katastritunnusega 19801:002:6642) kirdepoolsele alale, ca 0,3 ha suurusele osale, mis jääb Harku-Rannamõisa maantee äärde. Planeeringuga soovitakse Kalju maaüksusest välja kruntida 1 elamumaa sihtotstarbega krunt ja kavandada sinna üksikelamu ehitusõigus.
Harku valla üldplaneeringu kohaselt jääb Kalju maaüksus täies ulatuses elamumaa juhtfunktsiooniga alale. Kavandatav elamumaakrunt jääb maantee teekaitsevööndisse. Maanteeamet on väljastanud taotlejale 11. oktoobril 2013 projekteerimistingimused, mis võimaldavad kavandada hoonestuse maantee servast vähemalt 20 m kaugusele ja nõude kooskõlastada detailplaneeringulahendus Maanteeametiga. Harku valla üldplaneeringus on kavandatud Harku-Rannamõisa maantee äärde kergliiklustee, üldplaneeringus ei ole määratud kummale poole maanteed tuleb kergliiklustee rajada. Taotleja on pakkunud välja võimaluse kavandada kergliiklustee tarbeks vajalikud transpordimaa krundid teisele poole Harku-Rannamõisa maanteed samuti Kalju maaüksuse alale (katastritunnusega 19801:002:6643), mis asub Tabasalu aleviku territooriumil. Detailplaneeringu taotlus on kooskõlas üldplaneeringu tingimustega.
Kalju maaüksus asub põhjaveevarude piirkonna jaotuse kohaselt maardla nr 25 „Harku vald“ regioonis, kus on võimalik kasutada Ordoviitsium-Cambrium veevaru, selleks tuleks rajada maaüksusele puurkaev. Kalju maaüksuse lähistel olev ühisveevärk saab toite maardla nr 27 „Tabasalu“ puurkaevude alusel ning viimati mainitud maardla veeressurss on hetkel arvutuslikult ammendunud. Maaüksuste veevarustust on võimalik lahendada ka salvkaevude baasil. Konkreetne veevarustuse lahendus tuleb välja töötada planeeringu koostajal.
Vallavalitsuse 07.04.2014 toimunud istungil otsustas vallavalitsus toetada detailplaneeringu algatamist tingimusel, et kergliiklustee tarbeks tuleb transpordimaa krundid kavandada mõlemale poole maanteed. Seega juhul kui Rannamõisa külas Kalju maaüksusest planeerida ca 3000 kuni 3500 m² suurust osa, siis sellest osast tuleks reserveerida 6 m laiune riba ka perspektiivse kergliiklustee rajamise võimaldamiseks.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: J. Härms, K. Männik, R. Ottis, V. Toomlaid, A. Kana, K. Kruusoja, A. Morel. 

Komisjon toetas vallavalitsuse seisukohta, et kergliiklustee tarbeks on vajalik transpordimaa krunte kavandada mõlemale poole maanteed, kuna teadmata on kummale poole tee esialgu rajatakse ning samuti on teadmata, kas on vajadus rajada Tabasalu aleviku ja Rannamõisa küla tihehoonestusalal kõnnitee või kergliiklustee mõlemale poole maanteed. Seega ei ole aktsepteeritav planeeringust huvitatud isiku ettepanek- jätta Rannamõisa külas Kalju maaüksusest kergliiklustee tarbeks transpordimaa krunt moodustamata ning näha see ette teisele poole maanteed Tabasalu alevikus asuvale Kalju maaüksusele. Komisjon toetab kavatsust sama planeeringu raames näha kergliiklustee krunt ette mõlemale poole maanteed, kuid peab oluliseks lahendada taotletava planeeringu raames kindlasti Rannamõisa küla territooriumil oleva Kalju maaüksusest moodustatava transpordimaa krundi kavandamine. 
Komisjon leidis, et planeeringust huvitatud isiku ettepanek vallavalitsusele soetada Rannamõisa külas Kalju maaüksusest kavandatav transpordimaa krunt suurusega ca 400 m² ning maksumusega 10€/m² ei ole vallale aktsepteeritav, kuna vallal puuduvad eelarves selleks ettenähtud vahendid ning antud juhul soovib huvitatud isik kavandada valla territooriumile täiendava elamuühiku, mis toob vallale niigi kaasa täiendavaid potentsiaalseid kulutusi valla sotsiaalse infrastruktuuri täiendamiseks. Komisjon märkis ka, et huvitatud isik on teatanud soovist mitte panustada valla sotsiaalsesse infrastruktuuri, mida vallavalitsus ka arvestanud on. Komisjoni hinnangul ei saa vald lubada täiendavat ehitustegevust juhul, kui see mõjub valla eelarvele negatiivselt ning teeb vallavalitsusele ettepaneku jätkata huvitatud isikuga läbirääkimisi transpordimaa krundi või kruntide tasuta võõrandamise osas. Kui kokkulepe on saavutatud, arutada detailplaneeringu algatamise eelnõu uuesti.
Vallavalitsus võttis eelnõu tagasi.

5. Tabasalu alevikus Looduse tn 9 maaüksuse detailplaneeringu algatamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud ettepanek algatada uue detailplaneeringu koostamine Tabasalu alevikus Looduse tn 9 maaüksusel (katastritunnusega 19801:002:1711). Elamumaa sihtotstarbega maaüksuse suuruseks on 3243 m².
Harku Vallavolikogu kehtestas 28. juunil 2007 otsusega nr 71 Tabasalu alevikus Tabasalu põhjaosa 13. kvartali osa detailplaneeringu vastavalt OÜ EPE tööle nr 56-01/1271.
Detailplaneeringu koostamise eesmärk oli jagada Tabasalu põhjaosa üldplaneeringuga määratud 13. kvartal elamukruntideks ning moodustada kompaktne tihehoonestusega ala koos teede ja tehnovõrkudega. Detailplaneeringuga moodustati kokku 18 krunti, neist 12 elamumaakrunti üksikelamu ehitusõigusega, 5 transpordimaakrunti avaliku tänavaruumi tarbeks ja 1 tootmismaakrunt alajaama püstitamiseks. Detailplaneeringus kavandatud krunt 2 on Looduse tn 9 elamumaa sihtotstarbega maaüksus, suurusega 3243 m² ja ehitusõigusega kuni kahe korrusega üksikelamu ja ühe abihoone rajamiseks, ehitusaluse pinnaga kokku kuni 230 m². Krundi täisehtitust on kavandatud kuni 7%.
Ehitusala on määratud maaüksuse kirdepoolsest piirist 20 m, kagupoolsest piirist 5 m, edelapoolsest piirist 7 m ja loodepoolsest piirist 5 m kaugusele. Hoonestusala on määratud maaüksuse kirdepoolsest piirist 20 m, kagupoolsest piirist 5 m, edelapoolsest piirist 35 m ja loodepoolsest piirist 5 m kaugusele. Detailplaneeringu seletuskirjas ei ole otseselt välja toodud kahe ala erisusi, kuid on mainitud, et ehitusalast piiri poole ehitamisel tuleb arvestada tuleohutusnõuetega ja projekt naabriga kooskõlastada. Juurdepääs krundile on lahendatud olemasolevalt Looduse tänavalt, mis kulgeb maaüksuse kirdepiiriga paralleelselt. Elamumaakrunt on vastavalt detailplaneeringule välja mõõdetud ja ehitusõigus realiseeritud ning ka ületatud.
Detailplaneeringuga soovib taotleja muuta Looduse tn 9 maaüksusele määratud hoonestusala ja suurendada maaüksusele lubatud ehitusmahtu ning täisehituse protsenti selleks, et oleks võimalik seadustada juba rajatud abihoonet ning võimaldada püstitada uut välikaminat.
Harku valla üldplaneeringu kohaselt jääb Looduse tn 9 maaüksus täies ulatuses elamumaa juhtfunktsiooniga tihehoonestusalale, kus maksimaalseks täisehituse määraks on 20%. Detailplaneeringu taotlus on kooskõlas üldplaneeringu tingimustega.
Looduse tn 9 maaüksus asub põhjaveevarude piirkonna jaotuse kohaselt maardla nr 27 „Tabasalu“ regioonis. Maaüksuse lähistel olev ühisveevärk saab toite samuti maardla nr 27 puurkaevude alusel ning viimati mainitud maardla veeressurss on hetkel arvutuslikult ammendunud. Kuna tegemist on kehtiva detailplaneeringu alusel olemasoleva ehitusõigusega, mis on realiseeritud ja mida soovitakse korrigeerida, on veevarustus maaüksusele juba lahendatud.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: K. Männik, A. Kana, K. Kruusoja, A. Morel. 

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

6. Vääna-Jõesuu külas Hiie tee 31 maaüksuse detailplaneeringu algatamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud ettepanek algatada uue detailplaneeringu koostamine Vääna-Jõesuu külas Hiie tee 31 maaüksusel (katastritunnusega 19809:063:0002). Maatulundusmaa sihtotstarbega maaüksuse suuruseks on 10 612 m².
Harku Vallavolikogu kehtestas 21. juulil 2005 otsusega nr 71 Vääna-Jõesuu külas Põldma maaüksuse detailplaneeringu vastavalt Arhitekt Heli Sööt FIE tööle nr P-35-02.
Detailplaneeringu koostamise eesmärk oli jagada Vääna-Jõesuu tiheasustuse piirkonnas asuva Põldma maaüksus väikeelamu kruntideks ning ehitusõiguse määramine. Detailplaneeringuga moodustati kokku 4 elamumaakrunti üksikelamu ja abihoone ehitusõigustega. Kehtestatud detailplaneeringut ei ole asutud ellu viima, maaüksus on jagamata. Seoses aadressiandmete korrastamisega on maaüksuse lähiaadressi muudetud Põldma asemel Hiie tee 31-ks.
Detailplaneeringuga soovib taotleja muuta kehtiva detailplaneeringulahendust ning kavandada 4 uue elamuühiku asemel 3 elamuühikut. Hiie tee 31 maaüksuse läänepoolsel osal asub tiik koos vundamendita saunahoonega (hoone jääb alla 60 m²). Detailplaneeringuga soovitakse sauna ja tiigi alune maa liita samuti taotlejale kuuluva naabermaaüksusega Hiie tee 29. Taotleja on avaldanud, et Hiie tee 31 maaüksuse juurde on detailplaneeringu realiseerimise ettevalmistamise käigus rajatud 4 elektriliitumise punkti. Kuna taotleja ei vaja uue detailplaneeringu kehtestamise järel enam rohkem kui kolme liitumist, on ta avaldanud soovi võõrandada 4-jas liitumispunkt 25A koormusega tasuta Harku vallale, võimaldamaks kasutada võrguvaldajalt välja ostetud ressurssi Hiie tee tänavavalgustuse rajamisel.
Harku valla üldplaneeringu kohaselt jääb Hiie tee 31 maaüksus täies ulatuses elamumaa juhtfunktsiooniga tihehoonestusalale, kus maksimaalseks täisehituse määraks on 20%. Detailplaneeringu taotlus on kooskõlas üldplaneeringu tingimustega.
Hiie tee 31 maaüksus asub põhjaveevarude piirkonna jaotuse kohaselt maardla nr 25 „Harku vald“ regioonis. Maaüksuse lähistel olev ühisveevärk saab toite samuti maardla nr 25 puurkaevude alusel. Kuna tegemist on kehtiva detailplaneeringu alusel olemasoleva ehitusõigusega ja detailplaneeringuga soovitakse vähendada elamuühikute koguarvu, on omanikul õigus liituda maaüksuse lähistel oleva ühisveevärgiga.

Küsimusi esitas K. Kruusoja.

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

7. Vääna-Jõesuu külas Vöödiku tee 6 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud kehtestamiseks Vääna-Jõesuu külas Vöödiku tee 6 maaüksuse ja lähiala detailplaneering vastavalt osaühing A-PROJEKT (äriregistrikood 10099560) tööle nr 13-110.
Detailplaneeringu algatas Harku Vallavolikogu 28. jaanuaril 2010 otsusega nr 5.
Detailplaneeringu eesmärgiks oli välja selgitada võimalused maaüksuse jagamiseks kaheks pereelamumaa ja üheks transpordimaa krundiks, juurdepääsu lahendamiseks, maa sihtotstarbe muutmiseks ja ehitusõiguse määramiseks kahe üksikelamu rajamiseks.
Detailplaneeringuga tehti ettepanek muuta Harku valla vana üldplaneeringut (kehtis 1996-2013), kus planeeritav ala oli kavandatud hoiumetsa maana. Muudatus seisnes maakasutuse juhtfunktsiooni osalises muutmises elamumaaks. Muudatusettepanek oli põhjendatud asjaoluga, et maaüksuse põhjapoolsem osa jäi kahe endise aiandusühistu elamumaa alade vahele, Vääna jõe äärne ja lõunapoolne maaüksuse ala kavandati maatulundusmaa sihtotstarbega ja metsamajandamise maa kasutusotstarbega. Antsu kinnistu puhul on tegemist endise tagastatud talumaaga, kus õigusjärgsele omanikule ei tagastatud endiste aiandusühistute aladele jäävaid elamumaa maaüksuseid. Detailplaneeringuga kavandatakse õigusjärgsete omanike huvides kaks elamumaa krunti olemasolevate elamumaa sihtotstarbega maaüksuste vahele, mis ei halvenda piirkonna elanike heaolu ega ka rohevõrgustiku toimimist.
26. aprillil 2012 otsustas Harku Vallavolikogu otsusega nr 25 jätta KSH algatamata.
Harku Vallavolikogu 25. oktoobri 2012 otsusega nr 83 muudeti detailplaneeringu nimetust, asendades endise nimetuse „Vääna-Jõesuu külas Antsu kinnistu ja lähiala detailplaneering“ ning määrates uueks nimetuseks „Vääna-Jõesuu külas Vöödiku tee 6 maaüksuse ja lähiala detailplaneering“.
Harku Vallavolikogu 25. oktoobri 2012 otsusega nr 84 võeti planeering vastu.
Harku Vallavalitsus edastas 19. novembril 2012 Keskkonnaametile taotluse ehituskeeluvööndi vähendamiseks. Keskkonnaamet vastas oma 3. detsembri 2012, 18. detsembri 2012 ning 2. aprilli 2013 kirjadega, edastades märkused planeeringu seletuskirja, põhijoonise ja tugiplaani korrigeerimiseks ning täiendamiseks, mis olid eelduseks ehituskeeluvööndi vähendamise taotluse rahuldamiseks. Pärast detailplaneeringu vastuvõtmist on korrigeeritud nii planeeringu seletuskirja kui jooniseid. Keskkonnaamet andis nõusoleku ehituskeeluvööndi vähendamiseks 9. septembril 2013.
Avalikul väljapanekul esitati detailplaneeringule 3 vastuväidetega avaldust, mis võeti pärast Keskkonnaameti poolt ehituskeeluvööndi vähendamiseks nõusoleku andmist tagasi.
Detailplaneering on kooskõlas Harku valla kehtiva üldplaneeringuga (kehtestatud Harku Vallavolikogu 17. oktoobri 2013 otsusega nr 138), mille järgi asub planeeritav ala osaliselt elamumaa, osaliselt range režiimiga loodusliku haljasmaa juhtfunktsiooniga alal ning rohevõrgustiku tuumalas. Kavandatud elamumaa krundid jäävad üldplaneeringus määratud elamumaa juhtfunktsiooniga tihehoonestusalale.
Harju Maavanem andis 27. veebruaril 2014 detailplaneeringule heakskiidu ja tagastas selle Harku Vallavalitsusele kehtestamise korraldamiseks.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: A. Kana, K. Kruusoja. 

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

8. Tabasalu alevikus Käbi tee 3 maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud kehtestamiseks Tabasalu alevikus Käbi tee 3 maaüksuse ja lähiala detailplaneering vastavalt Arhitektuuribüroo Enn Rajasaar OÜ (äriregistrikood 12229825) tööle.
Detailplaneeringu algatas Harku Vallavalitsus 27. detsembril 2011 korraldusega nr 1208.
Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks oli selgitada välja võimalused muuta Tabasalu alevikus Tabasalu põhjaosa III kvartali detailplaneeringuga (kehtestatud Harku Vallavolikogu 25. mai 2006 otsusega nr 50) Käbi tee 3 maaüksusele (katastritunnus 19801:002:6900) määratud hoonestusala ja suurendada ehitusõigust ehitusaluse pinna ja krundi täisehituse protsendi osas.
Detailplaneeringuga tehti ettepanek muuta vana (kehtis 2000-2013) Tabasalu aleviku põhjaosa üldplaneeringut. Üldplaneeringu muudatus seisnes maaüksuse täisehituse protsendi suurendamises 10%-lt 14%-le.
Harku Vallavolikogu asus 29. novembri 2012 otsusega number 92 seisukohale, et algatatud detailplaneeringut on võimalik ja piisavalt põhjendatud menetleda edasi Tabasalu aleviku põhjaosa üldplaneeringut muutvana, kavandades Käbi tee 3 maaüksusele täisehituse protsendi suuremaks kui 10%, so 14%.
Harku Vallavolikogu võttis detailplaneeringu vastu 30. mail 2013 otsusega nr 75. Avalikul väljapanekul esitati detailplaneeringule 1 vastuväitega avaldus. Vastuväide esitati seoses planeeringuga kavandatud krundi täisehituse protsendiga, mis ületas avalikustamise ajal kehtinud valla osa üldplaneeringus fikseeritud piirmäära.
Avalikustamise järgne avalik arutelu toimus 03. oktoobril 2013 Harku vallamajas. Vastuväite esitaja avalikule arutelule ei ilmunud ning esitatud vastuväitest ei loobunud. 
Harku Vallavolikogu 17. oktoobri 2013 otsusega nr 138 kehtestati Harku valla üldplaneering, mille järgi asub planeeritav ala elamumaa juhtfunktsiooniga tihehoonestusalal, kus maksimaalseks täisehituse määraks on 20%, millega on vastuvõetud detailplaneering kooskõlas.
Harku Vallavalitsus edastas 5. novembril 2013 detailplaneeringu Harju Maavanemale vaiete lahendamiseks ja järelevalve teostamiseks.
28. jaanuaril 2014 andis Harju Maavanem detailplaneeringule oma heakskiidu ning tagastas planeeringu kohalikule omavalitsusele edasiseks menetlemiseks ja kehtestamise üle otsustamiseks.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: V. Toomlaid, K. Männik, A. Kana. 

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

9. Tabasalu Ühisgümnaasiumi detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogu kehtestas 25. aprillil 2002 otsusega nr 27 Tabasalu Ühisgümnaasiumi detailplaneeringu vastavalt AS-i Hoerdel tööle nr 21184.
Detailplaneeringuga jagati kooli juurde kuuluv maa 11 krundiks. Krunt nr 1, suurusega 20 468 m² moodustati olemasoleva koolihoone teenindamiseks ühiskondlike ehitiste sihtotstarbega. Krundi ehitusõiguseks määrati 1 hoone ehitusaluse pindalaga kuni 2225 m² ning korruselisusega kuni 4 korrust + katusekorrus. Krundi maksimaalseks täisehituseks määrati 11%. Detailplaneeringus fikseeriti sisuliselt olemasolev olukord.
Olemasoleva koolihoone ehitisealune pind on ehitisregistris märgitud 2003. a esmakandena 2189 m². 
2002. a kehtestatud detailplaneering ei näinud ette võimalust koolihoone laiendamiseks.
2006. a. ehitati olemasoleva koolihoone juurde 758 m² suuruse ehitisealuse pinnaga algklasside hoone ja selle osas moodustati eraldiseisev maaüksus Kooli 1C (katastritunnus 19801:002:1522). Vana koolihoone jäi Kooli 1 maaüksusele (katastritunnus 19801:002:1521).
Selleks, et leevendada õpilaskohtade arvu puudust oleks mõistlik mahutada Harku valla põhikoolide õpilased olemasolevatesse koolihoonetesse ning rajada Harku valda vähemalt 3 paralleeliga riigigümnaasium Kooli 1 maaüksusele olemasoleva koolihoone kõrvale. 
Kuna hetkel kehtiv planeeringulahendus riigigümnaasiumi hoone püstitamist ei võimalda, tuleb Tabasalu Ühisgümnaasiumi detailplaneering kavandatud krundi nr 1 so Kooli 1 ja Kooli 1C maaüksuste ehitusõiguse ja hoonestusala osas tunnistada kehtetuks. 

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: A. Kana, K. Kruusoja, V. Toomlaid, H. Reinola. 
Lisaselgitusi jagas E. Sandla.

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

10. Rannamõisa külas Lepiku maaüksuse põhjapoolse osa detailplaneeringu algatamine
Harku Vallavolikogule on esitatud ettepanek algatada detailplaneeringu koostamine Rannamõisa külas Lepiku maaüksuse põhjapoolsel osal.
Detailplaneering soovitakse koostada olemasoleva maatulundusmaa sihtotstarbega, ca 3,2 ha suuruse Lepiku maaüksuse (katastritunnusega 19801:002:3310) põhjapoolsele alale, ca 0,6 ha suurusele osale, mis jääb Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna maantee äärde. Planeeringuga soovitakse Lepiku maaüksusest välja kruntida 1 ärimaa, 1 elamumaa ja 2 transpordimaa sihtotstarbega krunti. Elamumaale soovitakse kavandada üksikelamu ehitusõigus, ärimaale kaubandus-teenindushoone ehitusõigus metsa- ja aiatehnika müügi, hoolduse ja remondiga tegelemiseks. Transpordimaa krundid kavandatakse juurdepääsu tagamiseks ning maanteemaa koridori ühtlustamiseks. Taotleja hinnangul võimaldab ärimaakrundi kavandamine maantee äärde luua uusi töökohti antud piirkonda.
Harku valla üldplaneeringu kohaselt jääb Lepiku maaüksuse põhjapoolne osa taotletud mahus elamumaa juhtfunktsiooniga alale. Elamumaa juhtfunktsiooniga alale on üldplaneeringu kohaselt lubatud kuni 25% ulatuses kõrvalfunktsioonina ärimaa sihtotstarbega kruntide kavandamine eeldusel, et ärilise tegevusega kaasnevad mõjud ei häiri elukeskkonda ning hoonestusmahud vastavad eluhoonete mahtudele. Ärimaakrunt jääb maantee teekaitsevööndisse ja seetõttu on vajalik detailplaneeringulahendus kooskõlastada Maanteeametiga. Detailplaneeringu taotlus on kooskõlas üldplaneeringu tingimustega.
Lepiku maaüksus asub põhjaveevarude piirkonna jaotuse kohaselt maardla nr 25 „Harku vald“ regioonis, kus on võimalik kasutada Ordoviitsium-Cambrium veevaru, selleks tuleks rajada maaüksusele puurkaev. Lepiku maaüksuse lähistel olev ühisveevärk saab toite maardla nr 27 „Tabasalu“ puurkaevude alusel ning viimati mainitud maardla veeressurss on hetkel arvutuslikult ammendunud. Maaüksuste veevarustust on võimalik lahendada ka salvkaevude baasil. Konkreetne veevarustuse lahendus tuleb välja töötada planeeringu koostajal.

Küsimusi esitas K. Kruusoja. 

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

11. Muraste külas Lepalaane tn 32 maaüksuse detailplaneeringu algatamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud ettepanek algatada uue detailplaneeringu koostamine Muraste külas Lepalaane tn 32 maaüksusel (katastritunnusega 19801:001:0977). Ärimaa sihtotstarbega maaüksuse suuruseks on 2047 m².
Harku Vallavolikogu kehtestas 23. mail 2002 otsusega nr 36 Muraste külas Hansu-1 ja Hindreku-1 maaüksuste detailplaneeringu vastavalt Harju Projektbüroo tööle nr 53-01. Detailplaneeringu koostamise eesmärk oli kavandada Hansu-1 ja Hindreku-1 maatulundusmaa sihtotstarbega maaüksustele kogupindalaga ca 36,5 ha väikeelamute kvartal. Detailplaneeringuga moodustati 125 pereelamu, 15 transpordimaa, 10 sotsiaalmaa, 6 tootmismaa ja 2 ärimaakrunti. Ärikruntide kavandamise eesmärk oli luua võimalused elamukvartali lähedal asuva teeninduse pakkumiseks, näiteks toitlustuse, teeninduse, kaubanduse või sportimisvõimaluste arendamiseks. Üks kavandatud ärimaakruntidest (krunt nr 127) on Lepalaane tn 32 maaüksus. Kehtiva detailplaneeringu kohaselt on 2047 m² suuruse ärikrundi ehitusõiguseks määratud kuni 1-korruseline ärihoone kõrgusega kuni 7 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 500 m². Täisehitust on lubatud 24,4%. Ehitusala on määratud maaüksuse loodepoolsest piirist 14 m, kirdepoolsest piirist 10 m, kagupoolsest piirist 7,5 m ja edelapoolsest piirist 5 m kaugusele. Juurdepääs krundile on lahendatud olemasolevalt Lepalaane teelt, mis kulgeb maaüksuse loodepiiriga paralleelselt. Ärimaakrunt on vastavalt detailplaneeringule välja mõõdetud, kuid ehitusõigus on peagi juba 12 aasta jooksul jäänud realiseerimata.
Detailplaneeringuga soovib taotleja muuta Lepalaane tn 32 maaüksuse sihtotstarbe elamumaaks ning määrata sinna üksikelamu ehitusõigus kuni kahekordse hoone püstitamiseks. Maaüksusele määratud ehitusõiguse realiseerimist ei ole teostatud majanduslikel kaalutlustel. Elamurajooni keskmes asuva väikepoe, kohviku või teenindushoone klientuur piirkonna elanike näol ei kujuta endas antud majandussituatsioonis piisavat ja stabiilset baasi ärihoone rajamiseks vajaliku investeeringu tegemiseks, kuna Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna maantee ääres on juba olemasolevad poed ja kohvikud ning maantee on ka põhiline ühendustee monofunktsionaalse elamurajooni ühenduseks töökohtadega, mistõttu ei ole tõenäoline, et ärihoone tulemuslikuks majandamiseks vajalik klientuur hakkab külastama maanteest eemal, elamurajooni lõpus asuva äriteenuseid.
Taotleja kinnitanud valmidust panustada ärikrundi muutmisel elamumaaks valla sotsiaalsesse infrastruktuuri 50% ulatuses so 4314 euro väärtuses.
Harku valla üldplaneeringu kohaselt jääb Lepalaane tn 32 maaüksus täies ulatuses elamumaa juhtfunktsiooniga tihehoonestusalale, kus maksimaalseks täisehituse määraks on 20%. Detailplaneeringu taotlus on kooskõlas üldplaneeringu tingimustega.
Lepalaane tn 32 maaüksus asub põhjaveevarude piirkonna jaotuse kohaselt maardla nr 46 „Muraste“ regioonis. Maaüksuse lähistel olev ühisveevärk saab toite samuti maardla nr 46 puurkaevude alusel ning viimati mainitud maardla veeressurss on hetkel arvutuslikult ammendumas. Kuna tegemist on kehtiva detailplaneeringu alusel olemasoleva ehitusõigusega, mida soovitakse korrigeerida, on omanikul õigus liituda maaüksuse lähistel oleva ühisveevärgiga.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: K. Kruusoja, V. Toomlaid. 

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

12. Harku Vallavolikogu seisukoht detailplaneeringu algatamise võimalikkuse osas Vääna-Jõesuu külas Klause I, Klause II, Rannasauna I ja Urgu II maaüksustel
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud ettepanek algatada detailplaneeringu koostamine Vääna-Jõesuu külas Klause I, Klause II, Rannasauna I ja Urgu II maaüksustel. Planeeritava ala ulatus on ca 33 ha.
Taotluse esitaja soovib kavandada üldplaneeringus fikseeritud hajaasustuse põhimõtteid järgides 10 elamuühikut, kavandades iga elamuühiku juurde 2000 m² kuni 3000 m² suurused elamumaakrundid ning 1,8 ha ja suuremad maatulundusmaa krundid. Hoonestatavad elamumaakrundid on eskiislahenduse kohaselt kavandatud leebe režiimiga looduslikule haljasmaale väljapoole rohevõrgustiku koridore ja tuumalasid ning väljapoole Läänemere ranniku ehituskeelu- ja piiranguvööndit.
Eskiislahenduses on ette nähtud juurdepääs olemasoleva lautrikoha juurde avaliku kasutusega riigimaanteelt läbi Urgu II ning Rannasauna I maaüksuste kavandatava transpordimaakrundi. Detailplaneeringuga soovib taotleja moodustada lautrikohale transpordimaakrundi ning võõrandada selle koos juurdepääsu tee krundiga tasuta vallale. Lisaks on eskiislahenduses kavandatud nii maantee laiendamiseks kui ka kohaliku tee tarbeks, mis suundub Suurupi reoveepuhastisse täiendavalt transpordimaa krundid, eesmärgiga need tasuta vallale võõrandada. Samuti kavandatakse Aiandusühistu Al-Mare ja mereranna vahele ca 1,8 ha suurune üldkasutatava maa sihtotstarbega krunt, mis võõrandatakse samuti vallale.
Eelnõu kohaselt tuleb enne detailplaneeringu algatamise või algatamata jätmise kaalumist asuda läbirääkimistesse Valli maaüksuse (katastritunnus 19801:001:0609) omanikuga eesmärgiga vajadusel võõrandada Lautrikoha teenindamiseks vajalik maa või maa osa ning selgitada välja avalikkuse arvamus taotleja poolt esitatud ettepanekule ning põhjendustele, sõlmida planeeringust huvitatud isiku ja vallavalitsuse vahel leping, kus on kajastatud nii detailplaneeringu realiseerimiseks vajalike kohustuste täitmine ning nende garanteerimine, samuti huvitatud isiku osalemine valla sotsiaalse infrastruktuuri väljaehitamises.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: R. Ottis, V. Toomlaid, K. Männik, A. Kana, K. Kruusoja, H. Reinola, A. Morel. 
Lisaselgitusi jagas E. Sandla.

Otsustati: 
ühehäälselt (9 poolthäälega) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

13. Harku Vallavolikogu seisukoht detailplaneeringu algatamise võimalikkuse osas Tabasalu alevikus Klooga mnt 12a maaüksusel
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogule on esitatud ettepanek algatada detailplaneeringu koostamine Tabasalu alevikus Klooga mnt 12a maaüksusel (katastritunnusega 19801:002:2196).
Taotluse ja sellele lisatud eskiislahenduse kohaselt soovitakse maatulundusmaa sihtotstarbega maaüksus muuta ärimaa sihtotstarbega krundiks ning määrata ehitusõigus 1 ärihoone püstitamiseks. Ärihoonesse on kavandatud autopesula, tekstiili keemiline pesula, Hesburger kiirtoidu restoran ning R-kiosk. Eskiisi kohaselt soovitakse ärihoone ehitusõiguseks kuni 2 korrust kogukõrgusega kuni 8 m, hoonealust pinda kuni 497 m² ning suletud brutopinda kuni 1008 m², mis teeb krundi täisehituse määraks 14%. Krundile on kavandatud juurdepääs Looduspargi teelt ning väljasõit nii Looduspargi teele kui otse Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna maanteele. Eskiislahenduses on välja toodud, et parkimiskohti on kavandatud 23 kuigi normatiivne vajadus on 30.
Taotlusega tehakse ettepanek muuta Harku valla kehtivat üldplaneeringut ning kavandada leebe režiimiga loodusliku haljasmaa alale äriobjekt, mis vastaks Tabasalu elanike ja kaasaegse autosõitja vajadustele ning sobiks ümbritsevasse keskkonda.
Eelnõu kohaselt tuleb enne detailplaneeringu algatamise või algatamata jätmise kaalumist selgitada välja avalikkuse arvamus taotleja poolt esitatud ettepanekule ning põhjendustele, Maanteeameti lähteseisukoht väljapakutud lahendusele ning sõlmida planeeringust huvitatud isiku ja vallavalitsuse vahel leping, kus on kajastatud nii detailplaneeringu realiseerimiseks vajalike kohustuste täitmine ning nende garanteerimine, samuti huvitatud isiku osalemine valla veevarustuse küsimuse lahendamisel ja selle rahastamisel. Fikseerida tuleb ka asjaolu, et detailplaneeringut ei saa esitada vallale vastuvõtmiseks juhul, kui veevarustust ei õnnestu lahendada.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: A. Kana, K. Kruusoja, R. Ottis, K. Männik, A. Morel, V. Toomlaid, H. Reinola. 
Lisaselgitusi jagas E. Sandla.

Koosolekult lahkus K. Kruusoja. Kohal 8 komisjoni liiget.

Komisjoni liikmed tegid ettepaneku võimalusel kinnistult väljasõitu üle kergliiklustee mitte kavandada ning lahendada detailplaneeringu raames ka väljasõit Rimi parklast. 

R. Ottis avaldas arvamust, et puudub põhjendatud avalik huvi üldplaneeringu muutmiseks, mistõttu ei saa eelnõud toetada.

Otsustati: 
6 poolthäälega (vastu 2) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

Komisjoni esimees teatas, et järgmine komisjoni koosolek toimub 19.05.2014.a kell 16.00. 

Aadu Kana
Koosoleku juhataja ja
ehitus- ja planeerimiskomisjoni esimees