MAA- JA KESKKONNAKOMISJONI
koosoleku protokoll

Tabasalu								        20. veebruar 2014 nr 2

Algus kell 15.00, lõpp kell 17.00.

Koosoleku juhataja: komisjoni esimees Anne-Ly Mitt.
Koosoleku protokollija: volikogu kantselei juhataja Ive Eevel.
Osa võtsid komisjoni liikmed: Val Rajasaar, Arne Kask, Juta Kase, Evelin Tiirik, Ain Kabal, Kaido Kruusoja, Lembit Vaab, Tõnu Vilipuu.
Puudusid: Helikar Õepa, Alari Alviste.
Osalesid: vallasekretär Ene Veges, jurist Õnnela Vaarik, arhitekt Robert Mirski, arendus- ja haldusosakonna juhataja Nele Nõu.

Koosoleku alguseks oli kohal 7 komisjoni liiget.

Koosoleku päevakord:
1.	Seisukoht Harku valla üldplaneeringu kehtestamise otsusele esitatud (R. Amos) vaide osas; 
2.	Seisukoht Harku valla üldplaneeringu kehtestamise otsusele esitatud (A. Sipelgas) vaide osas;
3.	Tabasalu alevikus Juhani tn 2 ja Juhani tn 2a maaüksuste ning lähiala detailplaneeringu kehtestamine;
4.	Volikogu määruse eelnõule „Harku valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“ laekunud ettepanekute läbivaatamine ja seisukoha kujundamine;
5.	Roisu kinnistuga seotud küsimused.

Komisjoni esimees tegi ettepaneku lisada päevakorda ka ülevaade masuudireostusest Muraste rannikualal.
Keegi ettepaneku ega päevakorra vastu ei olnud ning asuti päevakorrapunkti läbi arutama. 

1. .Seisukoht Harku valla üldplaneeringu kehtestamise otsusele esitatud vaide osas
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogu kehtestas 17. oktoobril 2013 otsusega nr 138 Harku valla üldplaneeringu. Roland Amos esitas 15. novembril 2013 Harku Vallavalitsusele vaide Harku Vallavolikogu 17.10.2013 otsusega nr 138 kehtestatud Harku valla üldplaneeringu seadustega kooskõlla viimiseks (st muutmiseks) või alternatiivselt tervikuna tühistamiseks.
Eelnõus on välja toodud vaide esitaja põhjendused, miks viimane leiab, et üldplaneering on vaja viia seadustega kooskõlla (st muuta) või tervikuna tühistada ning volikogu seisukohad neile.
Eelnõu kohaselt jäetakse vaie ja esitatud taotlused rahuldamata.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: V. Rajasaar, J. Kase, E. Tiirik.

Otsustati: 
4 poolthäälega (vastu 1) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

2. Seisukoht Harku valla üldplaneeringu kehtestamise otsusele esitatud vaide osas
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Harku Vallavolikogu kehtestas 17. oktoobril 2013 otsusega nr 138 Harku valla üldplaneeringu. Avo Sipelgas esitas 15. novembril 2013 Harku Vallavalitsusele vaide Harku Vallavolikogu otsusele kehtestada üldplaneering, kuna selles ei ole tema sõnul arvestatud avaliku huvi ja vallakodanike seisukohtadega, soovides üldplaneeringut kehtestava vallavolikogu otsuse kehtetuks tunnistamist ja/või üldplaneeringu muutmist.
Eelnõus on välja toodud vaide esitaja põhjendused, miks viimane leiab, et üldplaneeringus ei ole arvestatud avaliku huvi ja vallakodanike seisukohtadega ning volikogu seisukohad neile.
Eelnõu kohaselt jäetakse vaie ja esitatud taotlused rahuldamata.

Küsimusi esitas L. Vaab.

Otsustati: 
4 poolthäälega (vastu hääletanud puudusid) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

3. Tabasalu alevikus Juhani tn 2 ja Juhani tn 2a maaüksuste ning lähiala detailplaneeringu kehtestamine
Ettekandega esines arhitekt Robert Mirski, kes andis ülevaate esitatud eelnõust.
Detailplaneeringu algatas Harku Vallavolikogu 26.08.2010.a otsusega nr 84. Planeeringulahendusega kavandatakse olemasolevast 2 maatulundusmaa sihtotstarbega maaüksusest 1 ühiskondlike hoonete maa sihtotstarbega krunt, 1 üldkasutatava maa sihtotstarbega krunt, 7 elamumaa krunti ja 4 transpordimaa krunti. Mere tee 2a maaüksuse piire ja sihtotstarvet (elamumaa) ei muudeta. 
Planeeringuga tehakse ettepanek muuta Harku valla üldplaneeringut, mille järgi on planeeritav ala kavandatud osaliselt haljasala ja parkmetsa maa juhtfunktsiooniga alale koos rohevõrgustiku tuumala märgistusega ning osaliselt elamumaa juhtfunktsiooniga alale. Üldplaneeringu muudatusettepanek seisneb ühiskondlike hoonete krundi (hooldekodu koos territooriumiga) kavandamisega üldplaneeringus kavandatud parkmetsa alale. Planeeritavale alale kavandatavad elamumaa sihtotstarbega krundid vastavad nii kehtivale kui eelmisele Harku valla üldplaneeringule.
Detailplaneeringu eskiislahenduse avalik arutelu toimus 10. oktoobril 2011. Harku Vallavolikogu 26. aprilli 2012 otsusega nr 27 jättis volikogu detailplaneeringule keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata. 
Detailplaneeringu võttis Harku Vallavolikogu vastu 20.12.2012 otsusega nr 111. Detailplaneeringu avalik väljapanek toimus 21.01-24.02.2013. Avaliku väljapaneku ajal esitati 4 ettepanekute ja vastuväidetega avaldust. Ühe vastuväite esitajaga saavutati pärast avaliku arutelu toimumist kompromiss, mille tulemusena vastuväite esitaja nõustus korrigeeritud planeeringulahendusega ja loobus esitatud vastuväitest. 
Teiste vastuväiteid esitanud isikutega üksmeelt ei saavutatud ning vastuväited jäid üles. Harku Vallavalitsus edastas 19. septembril 2013 detailplaneeringu Harju Maavanemale vaiete lahendamiseks ja järelevalve teostamiseks.
Harju Maavanem edastas detailplaneeringu järelevalve tulemused Harku Vallavalitsusele 9. jaanuaril 2014, milles leidis, et detailplaneeringu koostamisel on arvestatud planeerimisseaduses sätestatud planeeringu avaliku menetluse nõuetega ning planeering on teiste hulgas kooskõlastatud Maanteeameti ja Maa-ametiga. Samuti on planeeringu menetluses tehtud koostööd Terviseametiga. Järelevalve teostamise tulemusena nõustus Harju Maavanem üldplaneeringu muudatusettepanekuga ning andis heakskiidu detailplaneeringu kehtestamisele.

Küsimusi ei esitatud. 

Otsustati:
5 poolthäälega (vastu hääletanud puudusid) suunata eelnõu volikokku ning toetada otsuse vastuvõtmist volikogu istungil.

Saabus A. Kabal. Kohal 8 komisjoni liiget.

4. Volikogu määruse eelnõu „Harku valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“
Ettekandega esines vallasekretär Ene Veges. 
30.01.2014.a. toimunud volikogu istungil määrati ettepanekute esitamise tähtajaks 09.02.2014. Ettepanekuid laekus vallavalitsuselt ja komisjoni liikmetelt. Pärast tähtaega laekusid veel mõned ettepanekud, mis kattusid suures osas juba esitatud ettepanekutega (seetõttu neid eraldi ei käsitleta). Maa- ja keskkonnakomisjon kui juhtivkomisjon peab laekunud muudatusettepanekud läbi vaatama ja esitama oma seisukoha, kas arvestada muudatusettepanekuid või mitte. 
Lisaselgitusi jagas jurist Õnnela Vaarik.

E. Tiiriku esitatud ettepanekud:
•	Eelnõuga reguleerida mitte üksnes koerte ja kasside, vaid mistahes lemmikloomade pidamist, seetõttu muuta eelnõu pealkiri Harku valla lemmikloomade pidamise eeskirjaks.
Vallavalitsus ettepanekut ei toeta, sest KOKS § 22 lõike 1 punkt 362  annab volikogule volituse koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamiseks ja KOKS § 663 sätestab vastutuse koerte ja kasside pidamise eeskirjade rikkumise eest.
Peale koerte ja kasside muude lemmikloomade pidamise reguleerimiseks kohaliku omavalitsuse poolt puudub seaduses selgelt sätestatud volitusnorm ja alused võtta loomapidajat vastutusele. Inimeste õiguste ja vabaduste piiramine ilma seaduses sätestatud aluseta ei ole lubatud. Siiani on ülejäänud lemmikloomade pidamisega tuldud toime ka  sellekohase eeskirjata. Sellepärast on eeskirja laiendamine kõigile lemmikloomadele praegusel ajal ennatlik ning ei pruugi praktika puudumise tõttu tagada toimivaid lahendusi.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid kõik komisjoni liikmed.
J. Kase avaldas arvamust, et KOKS § 22 lõike 1 punkti 362 tuleb tõlgendada eesmärgipäraselt nt nii nagu Viimsi Vallavolikogu on leidnud ja nimetatud sätte alusel kehtestanud lemmikloomade pidamise eeskirja, mistõttu võiks vallavalitsus leida aja ja tutvuda vastava määrusega ja reguleerida sarnaselt Viimsiga lemmikloomade pidamist.
A. Kask asus seisukohale, et lemmikloomade pidamisele kehtestada eraldi eeskiri.
4 poolthäälega (vastu 2) toetas komisjon ettepanekut muuta eelnõu Harku valla lemmikloomade pidamise eeskirjaks.

•	Muuta eelnõu § 1 lõiget 1 sõnastades see järgnevalt: „Harku valla lemmikloomade pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab avalikus ruumis viibivate lemmikloomade pidamise nõuded Harku valla territooriumil.“
Vallavalitsus ettepanekut ei toeta, sest avalikkuse huvides on teatud reeglite (näiteks loomapidaja kohustus tagada tema omandis või valduses olevale territooriumile loomapidaja loal sisenevate ja seal viibivate isikule ohutus, samuti loomapidaja kohustus looma tavapärasest kõrvalekalduva käitumise korral viivitamatult pöörduda veterinaararsti poole jms) järgimine ka juhul, kui loom on väljaspool avalikku ruumi.
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga.

•	Muuta eelnõu § 2 punkti 1 sõnastades see järgnevalt: „Loom on lemmikloom nt koer, kass, küülik, minisiga vms, kes viibib avalikus ruumis“
Vallavalitsus ettepanekut ei toetanud eelpool toodud põhjustel.
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga.

•	Muuta eelnõu § 2 punkti 7, sõnastades see järgnevalt: „ohustamine on kaaskodanike elu, tervist või vara ohtu seadev tegevus“
Vallavalitsus oli esitatud ettepanekuga nõus ja lubas muudatuse eelnõusse sisse viia.

•	Muuta eelnõu § 4 lõiget 1 sõnastades see järgnevalt: „Loomapidaja on kohustatud koristama avalikus kohas oma looma tahked väljaheited.“
Vallavalitsus ettepanekut ei toetanud, sest avalik koht on eelnõu § 2 punkti 5 järgi üldkasutatav vabaks liikumiseks avatud piirkond (tee, tänav, park, väljak, parkla, supluskoht, ühissõiduk jne). Sätte eesmärk on kaitsta avalikke kohti lemmikloomade reostuse eest. Kohustus koristada avalikus kohas looma väljaheited mõjutab looma omanikku kandma hoolt selle eest, et tema looma väljeheited ei satuks avalikku kohta. Üksnes tahkete väljaheidete koristamise kohutus ei aita lahendada probleemi, et teed ja tänavad on sõltuvalt ilmastikust kaunistatud kollaste või loomset päritolu märgade laikudega. Looma vedelad väljaheited tuleb koristada sealt, kus see on võimalik, näiteks ühistranspordis.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid kõik komisjoni liikmed.
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga.

•	Kasutada eelnõu tekstis läbivalt väljendi „jalutusrihma otsas“ asemel sõna „lõastatud“ (k.a § 4 lg 3)
Vallavalitsus ettepanekut ei toetanud, sest Eesti keele seletava sõnaraamatu kohaselt tähendab lõastamine lõõga panemist, kusjuures lõõg võib olla nöör, kett vms. 
Et  vältida lemmikloomade sidumist kettide, köite või muude vahenditega, mis ei ole loomasõbralikud, teeb vallavalitsus ettepaneku kasutada sõnastust: „jalutusrihmaga lõastatud“.
Küsimusi esitasid ja sõna võtsid kõik komisjoni liikmed.
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga, kuid tegi siiski ettepaneku kasutada läbivalt väljendit „jalutusrihmaga ohjatud“

•	Muuta eelnõu § 4 lõiget 4 sõnastades see järgnevalt: „Ühissõidukis peab lemmikloom olema lõastatult või käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõuetele vastavas kandevahendis. Hammustamise vältimiseks peab koer kandma suurihma või suukorvi.“
Vallavalitsus tegi ettepaneku sõnastada lõige järgnevalt „Ühissõidukis peab lemmikloom olema jalutusrihmaga lõastatud või käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõuetele vastavas kandevahendis. Hammustamise vältimiseks peab koer kandma suurihma või suukorvi.“
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga, kuid tegi siiski ettepaneku kasutada väljendi „jalutusrihmaga lõastatud“ asemel väljendit „jalutusrihmaga ohjatud“

•	Tuua §-s 4 osa teksti välja tumedas trükis ja rõhutatult:
„§ 4. Loomaga avalikus kohas viibimise nõuded
Loomapidaja on kohustatud koristama avalikus kohas oma looma tahked väljaheited.
Kaaskodanike ja loomade ohutuse tagamiseks tohib looma avalikku kohta viia lõastatult (jalutusrihma otsas) või kandevahendis, mis ei ohusta tema tervist ja millest ta omal tahtel välja ei pääse.
(5) Looma tohib jätta lahtipääsemist välistaval viisil jalutusrihmaga kinnitatult hoone juurde mõistlikuks ajaks (kaupluses, pangas, apteegis viibimine jne), mil loomapidaja viibib selles hoones, kui seejuures ei häirita ega ohustata avalikku korda, inimesi, liiklust ega looma tervist. Koer peab kandma suukorvi või suurihma.“
Vallavalitsus ettepanekut ei toeta, sest normitehnilised nõuded ei näe ette võimalust õigusakti tekstis midagi eraldi välja tuua või rõhutada.
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga, kuid tegi vallavalitsusele ettepaneku kodulehele pandavas versioonis siiski nimetatud teksti rõhutada.

Saabus K. Kruusoja. Kohal 9 komisjoni liiget.

•	Muuta eelnõu § 4 lõiget 6 sõnastades see järgnevalt: „Loomapidaja on kohustatud tagama kaaskodanike ohutu liiklemise (maanteel, tänaval, metsateel, jalgteel, jalgrattateel, kergliiklusteel jne).“
Vallavalitsus oli esitatud ettepanekuga nõus ja lubas muudatuse eelnõusse sisse viia.

•	Muuta eelnõu § 4 lõiget 7 sõnastades see järgnevalt: „Jalutusrihmaga ohjamata võib lemmikloomaga avalikus kohas viibida selleks ettenähtud kohtades (tarastatud lemmiklooma aedik, koerte treenimisalad).“
Vallavalitsus ettepanekut ei toetanud esimese ettepaneku juures välja toodud põhjustel.
Seotud komisjoni kõige esimese seisukohaga.

A. Kabali ettepanek:
•	Muuta eelnõu § 4 lõiget 7 sõnastades see järgnevalt: „Jalutusrihmaga ohjamata võib koeraga avalikus kohas viibida seal, kus see ei ole keelatud.“
Vallavalitsus ettepanekut ei toeta, sest keelumärkide mõjuala ei oleks inimestele üheselt selge, sest ei ole võimalik neid piisavalt tihedalt paigutada. Arvukate keelumärkide paigaldamiseks vajalikke vahendeid on mõistlikum kasutada muul otstarbel, pealegi ei kaunista suur hulk keelavaid märke keskkonda.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid kõik komisjoni liikmed.
2 poolthäälega (vastu 1) toetas komisjon esitatud ettepanekut.

M. Saksi ettepanek:
•	Muuta eelnõu § 5 lg 1 punkti 3 sõnastades see järgnevalt: „välistama looma poolt teise looma või inimese häirimise või kahju tekitamise. Võimalikest ohtudest on loomapidaja kohustatud kaaskodanikke hoiatama;“
Vallavalitsus ettepanekut ei toeta, sest ettepanek saabus hilinemisega 11.02.2014 ning seda põhjendatakse vajadusega ohjeldada öösel külas lärmavaid koeri. 
Võiksime jääda seisukoha juurde, et öörahu rikkumise korral rakendatakse avaliku korra eeskirja sätteid. Mõnda inimest ju häirib juba pelgalt lemmiklooma olemasolu naabrilt või see, et sõbralikult käituv koer tuleb talle lähemale kui 50 meetrit.
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga.

Vallavalitsuse ettepanek:
•	Arusaadavuse huvides muuta eelnõu § 6 sõnastades see järgnevalt: „Vaegnägijat saatva juhtkoera või teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera suhtes ei rakendata: 
1) eeskirja paragrahvi 4 lõikes 4 sätestatud nõuet viibida ühissõidukis jalutusrihma otsas või kandevahendis ning suukorvistatult;
2)  eeskirja paragrahvi 5 lõike 2 punktis 2 sätestatud keeldu siseneda üldkasutatava asutuse ruumi ja territooriumile, kuhu on paigaldatud vastavad keelumärgid;
3) eeskirja paragrahvi 5 lõike 2 punkti 3 sätestatud keeldu viibida suplushooajal kella 10.00-20.00 supluskohtades, välja arvatud ujutamise ja pesemise osas.“
Komisjon nõustus vallavalitsuse ettepanekuga.

Maakomisjoni ettepanekud:
•	Muuta eelnõu § 7 sõnastades see järgnevalt: „Hulkuva looma järjepidev toitmine on keelatud.“
Vallavalitsus oli esitatud ettepanekuga nõus ja lubas muudatuse eelnõusse sisse viia.

•	Muuta eelnõu § 9 lõiget 9 sõnastades see järgnevalt: “Omanik on kohustatud looma märgistamisel, vaktsineerimisel ja registreerimisel esitama  järgmised andmed:
1) omaniku nimi, elukoht, telefoninumber, e-posti aadress;
2) looma sugu, nimi, sünniaeg, asukoht, tõug või tõuta looma puhul looma välimuse lühikirjeldus, eritunnused.“
Vallavalitsus ettepanekut ei toetanud, sest näiteks võib veterinaararst vaktsineerimisel küsida andmeid eelnevate vaktsineerimiste kohta. Lemmikloomade registrisse kantavaid andmeid on rohkem kui eelnõu § 9 lõikes 9 on nimetatud. Andmete täpsem koosseis on ära toodud lemmikloomade registri põhimääruses.
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga.

E. Tiiriku ettepanek:
Muuta eelnõu § 10 lõiget 1 sõnastades see järgnevalt: “Lemmikloomade pidamise eeskirja rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel.“
Vallavalitsus ettepanekut ei toetanud, sest KOKS § 663 sätestab vastutuse koerte ja kasside pidamise eeskirjade rikkumise eest. Muude lemmikloomade pidamise eeskirjade rikkumise eest seaduses  vastutust ette nähtud ei ole.
Komisjon nõustus vallavalitsuse seisukohaga.

Lisaks oli peale ettepanekute esitamise tähtaega, esitatud mitmeid ettepanekuid, kuid kuna need kattusid suures osas eelnevate ettepanekutega, ei pidanud komisjon nende täiendavat läbiarutamist vajalikuks.
Volikogus tuleb läbi hääletada järgmised ettepanekud:
•	Eelnõuga reguleerida mitte üksnes koerte ja kasside, vaid mistahes lemmikloomade pidamist, seetõttu muuta eelnõu k.a. pealkiri Harku valla lemmikloomade pidamise eeskirjaks;
•	Muuta eelnõu § 4 lõiget 7 sõnastades see järgnevalt: „Jalutusrihmaga ohjamata võib koeraga avalikus kohas viibida seal, kus see ei ole keelatud.“

5. Roisu kinnistuga seotud küsimused
Ettekandega esines arendus- ja haldusosakonna juhataja Nele Nõu.
Vallavalitsus kohtus Roisu arenduse kinnistute omanikega. Kinnistute omanikud on põhimõtteliselt nõus, et matkarada nende kinnistuid läbib, kuid soovivad kevadel tellida matkaraja mõõdistuse ning teha omapoolne ettepanek raja kulgemise osas. 

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: A-L. Mitt, E. Tiirik, V. Rajasaar, A. Kask, A. Kabal, T. Vilipuu, J. Kase. 
Lisaselgitusi jagas R. Mirski.

Komisjon võttis saadud informatsiooni teadmiseks.

6. Masuudireostusest Muraste rannikualal
Ülevaate masuudireostusest ja selle likvideerimiseks läbi viidud ja viidavatest operatsioonidest andsid ülevaate arendus- ja haldusosakonna juhataja Nele Nõu ja Val Rajasaar.

Küsimusi esitasid ja sõna võtsid: K. Kruusoja, A-L. Mitt, E. Tiirik, J. Kase. 

Komisjon võttis saadud informatsiooni teadmiseks.

Anne-Ly Mitt
Komisjoni esimees
ja koosoleku juhataja